Музеј жртава геноцида изражава јавну осуду и одлучан протест због вандалског чина девастације Партизанског гробља у Мостару што је изазвало велико узнемирење јавности у читавом региону.
На Партизанском гробљу у Мостару у току претходне ноћи девастирано је свих 700 спомен-плоча.
Партизанско гробље у Мостару изграђено је 1965. године у спомен погинулима у Народноослободилачкој борби (НОБ) од 1941. до 1945. године. Пројектовао га је истакнути српски архитекта Богдан Богдановић. Идеја за изградњу спомен-гробља потекла је почетком 1960-их година, а глави иницијатор градње био је тадашњи високи државни и партијски функционер Џемал Биједић који је рођен у Мостару.
Градња гробља почела је октобра 1960. године, а оно је свечано отворено 25. септембра 1965. године на двадесету годишњицу ослобођења Мостара. Отварању гробља присуствовао је и председник СФРЈ Јосип Броз Тито.
Гробље се налази у западном делу Мостара, на узвишици коју карактеришу широке зелене површине и одатле се пружа леп поглед на готово читав град. Сам комплекс распростире се на 5.000 m² и на шест неправилних тераса. Осим архитекте Богдана Богдановића на изградњи спомен-гробља учествовао је и грађевински инжењер Ахмет Рибца који је руководио бушењем и уређењем брда на ком је смештено гробље.
Током времена, спомен-гробље је постало један од симбола Мостара.
На гробљу се налази 810 надгробних плоча које имају јако симболично значење, као и цео споменик. Облици надгробних плоча којима су обележени пали борци подсећају на посечено стабло – симбол прекинуте младости. За градњу комплекса употребљене су камене плоче које су скинуте са старих и девастираних камених кућа.
На гробљу је укупно сахрањено око 500 посмртних остатака партизанских бораца из Мостара и околине. Међу сахрањенима на гробљу налазе се и народни хероји.
У периоду од 1992. до 1995. године гробље је било оштећено услед ратних дејстава у Босни и Херцеговини. После завршетка рата гробље је наставило да пропада услед занемаривања и вандализма.
Прве иницијативе за обнову гробља јавиле су се 2003. године. Уређено је и поново отворено за јавност 9. маја 2005. године, поводом шездесете годишњице победе над фашизмом. Године 2006. гробље је проглашено националним спомеником Босне и Херцеговине.